PATVIRTINTA
Klaipėdos kultūrų komunikacijų centro direktoriaus 2013 m. gruodžio 20  d. įsakymu Nr. V-12-20-1
(Klaipėdos kultūrų komunikacijų centro direktoriaus 2021 m. sausio 12   d. įsakymo Nr. V-1-12-1  -2 redakcija)

KLAIPĖDOS KULTŪRŲ KOMUNIKACIJŲ CENTRO
DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

I.	BENDROSIOS NUOSTATOS

1.	Klaipėdos kultūrų komunikacijos centras (toliau vadinamas – KKKC) yra Klaipėdos miesto savivaldybės biudžetinė įstaiga, įsteigta Klaipėdos miesto tarybos. Kultūrų komunikacijų centro steigimo tikslas skatinti tarpkultūrinę komunikaciją, skleisti kultūrinę informaciją, sudaryti sąlygas aktualių kultūros ir meno reiškinių pristatymui ir plėtrai, siekiant ugdyti miesto gyventojų meninius kultūrinius poreikius ir tarpkultūrinį dialogą.
2.	KKKC yra viešasis juridinis asmuo, turintis sąskaitas banke, atspaudą su savo pavadinimu, įstaigos blanką su unikaliu identifikaciniu grafiniu elementu.
3.	KKKC savo veikloje vadovaujasi Lietuvos Respublikos Konstitucija, Darbo kodeksu, Lietuvos Respublikos biudžetinių įstaigų įstatymu, kitais įstatymais ir teisės aktais, Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos sprendimais bei administracijos direktoriaus įsakymais, įstaigos vadovo įsakymais, KKKC strateginiais veiklos planais, šiomis darbo tvarkos taisyklėmis ir kitais teisės aktais.
4.	KKKC buveinė: Bažnyčių g. 4, LT-91246 Klaipėda. Interneto tinklalapio adresas: www.kkkc.lt, el. paštas: info@kkkc.lt.
5.	 Taisyklių pagrindinės sąvokos:
5.1.	įstaigos darbo tvarkos taisyklės (toliau – Taisyklės) yra lokalinis teisės aktas, reglamentuojantis sutinkamai su Lietuvos Respublikos darbo kodeksu ir kitais įstatymais darbuotojų priėmimą ir atleidimą, pagrindines darbuotojų ir darbdavio teises, pareigas, atsakomybę, darbo režimą, poilsio laiką, materialinę atsakomybę, etikos reikalavimus, taip pat kitus įstaigoje darbo santykius reguliuojančius klausimus;
5.2.	darbdavys – Klaipėdos kultūrų komunikacijų centras;
5.3.	darbdavio atstovas – Klaipėdos kultūrų komunikacijų centro direktoriaus pareigas einantis asmuo. KKKC direktorius turi teisę dalį savo įgaliojimų darbo teisės srityje perduoti fiziniam ar juridiniam asmeniui;
5.4.	darbuotojas – asmuo, dirbantis KKKC pagal darbo sutartį;
5.5.	darbuotojų kolektyvas – visi darbuotojai, darbo santykiais susiję su KKKC;
5.6.	darbuotojų atstovas - darbo taryba, išrinkta Lietuvos Respublikos darbo kodekso nustatyta tvarka.
6.	Taisyklių tikslas - užtikrinti geresnį centro darbo organizavimą, racionalų darbo laiko, žmogiškųjų išteklių naudojimą bei darbo drausmę. Darbo drausmė grindžiama sąžiningu pareigų atlikimu ir yra būtina kokybiškam darbui užtikrinti.
7.	Darbuotojų teises, pareigas ir atsakomybę reglamentuoja Lietuvos Respublikos darbo kodeksas, kiti įstatymai ir teisės aktai, įstaigos nuostatai, pareigybių aprašymai (nuostatai) ir darbo sutartys.
8.	 Už KKKC Taisyklių įgyvendinimą atsako įstaigos direktorius.

II.	STRUKTŪRA

9.	 KKKC struktūra pagal pavaldumą (pavaldūs direktoriui):
9.1.	direktoriaus pavaduotojas kultūrinei veiklai, kuriam tiesiogiai pavaldūs kultūros ir meno darbuotojai;
9.2.	direktoriaus pavaduotojas ūkio ir bendriems reikalams, kuriam tiesiogiai pavaldūs darbininkai, sargai, patalpų valytojos, salių prižiūrėtojos, techninių priemonių specialistas, bilietų platintoja;
9.3.	kiti darbuotojai – ekonomistė, administratorė, apskaitininko padėjėja.
10.	KKKC struktūra formuojama atsižvelgiant į įstaigai nustatytus tikslus ir priskirtas funkcijas. KKKC struktūrą tvirtina įstaigos direktorius.
11.	KKKC vadovauja direktorius. Nesant darbe direktoriui jo pareigas atlieka direktoriaus pavaduotojai ar jo paskirtas asmuo.

III.	 DARBO SUTARTIES SUDARYMAS, VYKDYMAS IR PASIBAIGIMAS

12.	Darbo sutartis yra darbuotojo ir darbdavio susitarimas, pagal kurį darbuotojas įsipareigoja būdamas pavaldus darbdaviui ir jo naudai atlikti darbo funkciją, o darbdavys įsipareigoja už tai mokėti darbo užmokestį. 
13.	Darbuotojus į darbą priima ir iš darbo atleidžia įstaigos direktorius įstatymų nustatyta tvarka.
14.	Su darbuotojais gali būti sudaromos neterminuotos, terminuotos ir kitos darbo sutartys, neprieštaraujančios Lietuvos Respublikos įstatymams.
15.	Priimamas į darbą asmuo privalo pateikti prašymą dėl priėmimo į darbą, asmens  tapatybę patvirtinantį dokumentą, privalomojo sveikatos patikrinimo medicininę pažymą arba asmens medicininę knygelę, išsimokslinimą patvirtinančių dokumentų kopijas. Jeigu darbas pareigose siejamas su tam tikru išsimokslinimu, profesiniu pasirengimu, priimamas į darbą asmuo privalo pateikti tą išsimokslinimą, profesinį pasirengimą patvirtinančius dokumentus. Dokumentai pateikiami lietuvių kalba. Darbdavys gali paprašyti pateikti ir kitus dokumentus – gyvenimo aprašymą, kvalifikacijos kėlimo pažymėjimus, sertifikatus, pažymą iš pagrindinės darbovietės, jei asmuo darbinamas į antraeiles pareigas ir kt. 
16.	Priėmimas į darbą įforminamas direktoriaus įsakymu ir rašytine darbo sutartimi. Darbo sutartis sudaroma dviem egzemplioriais. Ją pasirašo direktorius arba jo įgaliotas asmuo ir darbuotojas. Vienas pasirašytas darbo sutarties egzempliorius įteikiamas darbuotojui, kitas lieka darbdaviui. Keičiant darbo sutarties sąlygas, pakeitimai daromi abiejuose darbo sutarties egzemplioriuose. Savo darbo sutarties egzempliorių pakeitimo įrašui darbuotojas privalo pateikti pats.
17.	Asmuo,  priimamas dirbti KKKC, supažindinamas pasirašytinai su šiomis Taisyklėmis, pareigybės aprašymu ar pareiginiais nuostatais, įstaigos nuostatais, darbuotojų darbo saugos ir sveikatos instrukcijomis, bendrosiomis priešgaisrinės saugos taisyklėmis ir, jam sutikus dirbti bei jam ir darbdaviui pasirašius darbo sutartį, laikoma, kad jie susitarė dėl būtinųjų ir kitų darbo sutarties sąlygų. Pasirašytinai nesusipažinus su šiais dokumentais, darbuotojui neleidžiama savarankiškai pradėti darbo.
18.	Darbuotojas privalo pradėti dirbti kitą po darbo sutarties sudarymo dieną, jeigu šalys nesutarė kitaip. 
19.	Sudarant darbo sutartį, šalių susitarimu gali būti sulygstamas išbandymas. Norint patikrinti, ar darbuotojas tinka sulygtam darbui (aptariama sutartyje), sudarant darbo sutartį gali būti nustatomas ne ilgesnis kaip trijų mėnesių išbandymo laikotarpis. Stojančiojo dirbti pageidavimu  – ar darbas jam tinka – išbandymo sąlygos taip pat turi būti aptartos darbo sutartyje. 
20.	Jeigu iki išbandymo termino pabaigos padalinio (ūkio dalies, kultūros srities) vadovas pateikia direktoriui išvadą apie nepatenkinamus išbandymo rezultatus, darbuotojas gali būti atleistas iš darbo, apie tai raštu įspėjus jį prieš 3 (tris) darbo dienas ir nemokėti išeitinės išmokos. Nepateikus išvados apie nepatenkinamus išbandymo rezultatus laikoma, kad darbuotojas tinka sulygtam darbui.
21.	Kai keičiamas darbo organizavimas bei kitais veiklos būtinumo atvejais, darbdavys turi teisę pakeisti darbo sutarties sąlygas. Jei darbuotojas nesutinka dirbti pakeistomis darbo sąlygomis, jis gali būti atleistas iš darbo pagal Lietuvos Respublikos darbo kodekso nustatytas darbo sutarties nutraukimo nuostatas. 
22.	Darbo apmokėjimo sąlygas darbdavys be darbuotojo sutikimo gali keisti tik tuo atveju, kai įstatymais bei Vyriausybės nutarimais keičiamas kultūros įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimas. Keičiant darbo apmokėjimo sąlygas, sumažinti darbo užmokestį be darbuotojo raštiško sutikimo negalima.
23.	Darbuotojų darbo sąlygos (darbo režimas, pareigų pavadinimas, darbo apmokėjimas ir kt.) keičiamos direktoriaus įsakymu, vadovaujantis Lietuvos Respublikos įstatymais ir laikantis juose nustatytų procedūrų. Pakeitimai įforminami darbo sutartyje.
24.	Jei darbuotojas pasirodė darbe neblaivus, apsvaigęs nuo narkotikų ar toksinių medžiagų, darbdavys tą dieną neleidžia jam dirbti, nemoka jam darbo užmokesčio. 
25.	 Darbo sutartys su darbuotojais nutraukiamos Lietuvos Respublikos įstatymų nustatytais pagrindais. Darbo sutarties pasibaigimas įforminamas direktoriaus įsakymu ir daromas atitinkamas įrašas darbo sutartyje.
26.	Prieš nutraukdamas darbo sutartį, darbuotojas privalo grąžinti jam patikėtas darbo priemones, kitas materialines vertybes, su profesine veikla susijusius dokumentus, užbaigti jam pavestas darbo užduotis. Darbuotojas privalo perduoti, o struktūrinio padalinio vadovas priimti iš atleidžiamo darbuotojo darbo priemones ir darbo/veiklos reikalus, užpildydami perdavimo-priėmimo aktą (jeigu tai reikalinga pagal darbuotojų pareigybės aprašymą ar nuostatus).
27.	Atleidimo iš darbo diena laikoma paskutinė darbo diena. Su atleidžiamu iš darbo darbuotoju atsiskaitoma jo atleidimo dieną, jei Lietuvos Respublikos įstatymai nenumato kitaip.

IV.	  PAGRINDINĖS DARBUOTOJO IR DARBDAVIO TEISĖS IR PAREIGOS

28.	Pagrindinės darbuotojo pareigos:
28.1.	savo darbe vadovautis darbo tvarkos taisyklėmis, saugos ir sveikatos bei priešgaisrinės saugos instrukcijomis;
28.2.	laiku ir tiksliai vykdyti įstaigos administracijos nurodymus, nustatytus darbo sutartyse, pareigybės aprašymuose ar nuostatuose;
28.3.	laikytis įstaigoje nustatyto darbo laiko ir poilsio režimo;
28.4.	 laikytis visuotinai priimtinų elgesio normų ir tarpusavio santykių reikalavimų;
28.5.	racionaliai ir taupiai naudoti darbo priemones, elektros energiją ir kitus materialinius KKKC išteklius, nesinaudoti KKKC turtu su darbu nesusijusiais tikslais;
28.6.	darbo vietoje palaikyti švarą ir tvarką. Baigus darbą ir išvykstant iš darbo vietos išjungti elektrą, elektrinius prietaisus, kompiuterinę įrangą, uždaryti langus, nepalikti ant stalo dokumentų su konfidencialia (jei tokia yra) informacija, užrakinti duris;
28.7.	kiekvienas darbuotojas privalo tinkamai naudoti ir saugoti jam patikėtas materialines vertybes;
28.8.	darbuotojai privalo saugoti ir neskleisti konfidencialios informacijos, kuri tapo žinoma jiems vykdant tiesiogines pareigas. Informacija žiniasklaidai gali būti teikiama tik su vadovybės leidimu, prieš tai suderinus pateikiamos informacijos apimtį ir turinį;
28.9.	atlyginti KKKC padarytą žalą, jeigu žala buvo padaryta dėl jo kaltės.
28.10.	Teisės aktų nustatyta tvarka privalo paaiškinti ir pagrįsti savo sprendimus ar veiksmus, atsisakyti vykdyti neteisėtą nurodymą ar įsakymą.
29.	 Pagrindinės darbuotojo teisės:
29.1.	 gauti nustatytą darbo užmokestį už atliktą darbą, kuris išmokamas du kartus per mėnesį, pervedant jį į kiekvieno darbuotojo raštu nurodytą sąskaitą banke arba darbuotojo raštišku prašymu – kartą per mėnesį;  
29.2.	gauti iš įstaigos informaciją, susijusią su jo darbo santykiais;
29.3.	 kreiptis žodžiu ir raštu į administraciją darbo klausimais, dalyvauti sprendžiant ar nagrinėjant bet kurį su jų kompetencija, pareigomis ar darbu susijusį klausimą;
29.4.	kreiptis į direktorių ar jo pavaduotoją, jeigu mano, kad pažeidžiamos jų teisės ar teisėti reikalavimai;
29.5.	dalyvauti su jo pareigomis susijusiuose seminaruose, mokymuose, kelti kvalifikaciją;
29.6.	 naudotis kasmetinėmis, tikslinėmis, nemokamomis atostogomis;
29.7.	dirbti nepilną darbo savaitę ar nepilnu etatu jam pačiam prašant ir vadovui sutikus;
29.8.	atsisakyti atlikti užduotis ar pavedimus, jeigu duota užduotis ar pavedimas prieštarauja Lietuvos Respublikos įstatymų ar kitų teisės aktų normoms;
29.9.	būti išrinktu darbo tarybos nariu, jei jam yra daugiau kaip 18 metų ir darbo santykiai su įstaiga trunka ilgiau nei 6 mėnesius.
30.	Darbuotojams draudžiama:
30.1.	darbo  metu būti neblaiviems ir apsvaigusiems nuo narkotinių ar toksinių medžiagų, darbo vietose vartoti alkoholinius gėrimus, narkotines ar toksines medžiagas;
30.2.	be direktoriaus sutikimo pavesti atlikti savo darbą kitam asmeniui;
30.3.	rūkyti kultūros centro patalpose;
30.4.	leisti pašaliniams asmenims naudotis kultūros centro materialiniu turtu (garso, šviesų, drabužiai ir t.t.), vieniems būti darbo vietoje, palikinėti patalpų raktus;
30.5.	darbo metu vartoti necenzūrinius žodžius ir posakius, laikyti necenzūrinio arba žeminančio asmens garbę ir orumą turinio informaciją darbo vietoje;
30.6.	perduoti ar kitaip skleisti informacijos, susijusios su įstaigos vykdoma veikla, imtis kitokios veiklos, galinčios sukelti viešųjų ir privačių interesų konfliktą.
31.	Pagrindinės darbdavio pareigos ir teisės:
31.1.	 vadovaujantis teisės aktais ir norminiais dokumentais priimti tinkamus sprendimus, organizuoti įstaigos darbą, kad būtų įgyvendinami KKKC tikslai ir atliekamos nustatytos funkcijos;
31.2.	užtikrinti, kad nustatyta tvarka būtų priimti ir atleisti KKKC darbuotojai;
31.3.	tvirtinti įstaigos struktūrą ir pareigybių sąrašą, neviršijant nustatyto didžiausio leistino pareigybių skaičiaus;
31.4.	užtikrinti racionalų ir taupų lėšų bei turto naudojimą;
31.5.	 garantuoti, kad pagal Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymą teikiami ataskaitų rinkiniai ir statistinės ataskaitos būtų teisingos;
31.6.	aprūpinti darbuotojus reikalingomis darbui priemonėmis, užtikrinti, kad būtų tinkamai techniškai įrengtos darbo vietos ir jose sudarytos darbo sąlygos, atitinkančios darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimus;
31.7.	skatinti darbuotojų norą dirbti produktyviai, užtikrinti sistemingą darbuotojų dalykinės ir profesinės kvalifikacijos kėlimą;
31.8.	laiku supažindinti darbuotojus su užduotimis ir jų įvykdymo sąlygomis bei terminais, kontroliuoti kaip laikomasi jų vykdymo bei darbo drausmės;
31.9.	užtikrinti darbuotojams Lietuvos Respublikos įstatymais nustatytas socialines garantijas, spręsti jų socialinius klausimus;
31.10.	bendradarbiauti su darbo taryba, užtikrinti sklandų jos darbą;
31.11.	leisti darbo tarybos nariams atlikti pareigas darbo metu;
31.12.	išleisti darbo tarybos narius į kursus, mokymus, seminarus;
31.13.	įsipareigoti darbo tarybos kadencijos metu ir 6 mėn. po jos nei vieno nario neatleisti iš darbo darbdavio iniciatyva, nebloginti būtinųjų darbo sutarties sąlygų;
31.14.	atlikti kitas KKKC nuostatuose aprašytas bei kituose teisės aktuose numatytas biudžetinių įstaigų, kaip viešojo juridinio asmens, pareigas.   

V.	DARBO LAIKAS

32.	Darbo laikas – tai laikas, kurį darbuotojas privalo dirbti jam pavestą darbą, ir kiti jam prilyginti laikotarpiai (pvz. tarnybinės komandiruotės). Darbuotojų darbo laiko trukmė nustatoma remiantis Lietuvos Respublikos darbo kodeksu, Lietuvos Respublikos galiojančiais įstatymais bei įstatymų lydimaisiais teisės aktais. Darbuotojų darbo laikas žymimas Lietuvos Respublikos Vyriausybės patvirtintos pavyzdinės formos darbo laiko apskaitos žiniaraščiuose.
33.	KKKC darbuotojų (išskyrus sargus, salių prižiūrėtojas ir bilietų platintoją) darbo laikas yra 40 val. trukmės, penkių darbo dienų savaitė su dviem poilsio dienomis (šeštadienis ir sekmadienis). Pirmadienį, antradienį, trečiadienį, ketvirtadienį darbas pradedamas 8 val. ir baigiamas 17 val., penktadienį pradedamas 8 val. ir baigiasi 16.45 val.  Pertraukos pailsėti ir pavalgyti trukmė – 45 min. nuo 12.00 val. iki 12.45 val. 
34.	KKKC darbuotojų, salių prižiūrėtojų ir bilietų platintojos, darbo laikas yra keturiasdešimt valandų trukmės, penkių darbo dienų savaitė su dviem poilsio dienomis (pirmadienis ir antradienis). Trečiadienį, ketvirtadienį, penktadienį, šeštadienį ir sekmadienį darbas pradedamas 11 val. ir baigiamas 19 val. Pertraukos pailsėti ir pavalgyti trukmė – 30 min. nuo 14.00 val. iki 14.30 val., nuo 14.30 val. iki 15.00 val. ir nuo 15.00 val. iki 15.30 val. pasirinktinai, neuždarant ekspozicinių salių. Pertrauka pailsėti ir pavalgyti įskaitoma į darbo laiką.
35.	KKKC darbuotojai, sargai, dirba darbo grafikuose nustatytu laiku. Grafikus sudaro direktoriaus pavaduotojas ūkio ir bendriems klausimams, jį tvirtina direktorius. Patvirtinti grafikai paskelbiami viešai (darbuotojams aiškiai matomoje vietoje) ne vėliau, kaip prieš dvi savaites iki šių grafikų įsigaliojimo. Informaciniame stende iškabinamas darbo tvarkos taisyklių išrašas apie kitų įstaigos darbuotojų darbo laiką.
36.	Administratorius pildo darbo laiko apskaitos žiniaraščius. Darbo laiko apskaitos žiniaraštis atspausdinamas paskutinę mėnesio darbo dieną ir, pasirašius rengėjui, suderinus su direktoriaus pavaduotoja ūkio ir bendriems reikalams, teikiamas pasirašyti direktoriui. 
37.	Šalių susitarimu, atsižvelgiant į darbo pobūdį, darbo organizavimą ir kitas svarbias aplinkybes darbuotojui gali būti nustatytas individualus darbo grafikas. Kultūros ir meno darbuotojams, kurių veikla pagal atliekamą darbo funkciją vykdoma kitu laiku, gali būti nustatomas darbas šeštadieniais ir kitomis poilsio dienomis Lietuvos Respublikos darbo kodekso numatyta tvarka. 
38.	Darbuotojų, dirbančių KKKC dvejuose pareigybėse, darbo dienos trukmė negali būti ilgesnė kaip dvylika valandų.
39.	Maksimalus darbo laikas, įskaitant viršvalandžius, per septynias dienas neturi viršyti keturiasdešimt aštuonių valandų.
40.	Švenčių dienų išvakarėse darbo dienos trukmė sutrumpinama viena valanda, išskyrus darbuotojus, dirbančius pagal nustatytą grafiką.
41.	Ne visas darbo dienos laikas arba darbo savaitės laikas gali būti nustatomas KKKC darbuotojo ir darbdavio susitarimu. 
42.	Darbo dienos metu darbuotojo prašymu ir darbdavio sutikimu suteikiamas nemokamas laisvas laikas darbuotojo asmeniniams poreikiams tenkinti, be to, darbo sutarties šalys gali susitarti dėl darbo laiko perkėlimo į kitą darbo dieną, nepažeidžiant maksimaliojo darbo laiko ir minimaliojo poilsio laiko reikalavimų.
43.	Darbdaviui prašant, darbuotojui sutikus ir abiem šalims susitarus dėl atlygio už darbą, kitiems įstaigos darbuotojams leidžiama dirbti viršvalandžius, kai būtina užbaigti pradėtą darbą, kurio dėl nenumatytų ar atsitiktinių kliūčių nebuvo galima atlikti ar užbaigti per darbo valandų skaičių. Kai darbo tęsti neatvyksta pamainininkas, jeigu dėl to gali sutrikti darbo procesas darbuotojui leidžiama dirbti viršvalandžius ir šiuo atveju administracija turi nedelsdama, ne vėliau, kaip po pusę pamainos pakeisti pamainininką kitu darbuotoju. Darbuotojo darbas savo iniciatyva po darbo valandų nelaikomas viršvalandiniu darbu ir darbu švenčių ir poilsio dienomis.
44.	Darbuotojai, palikdami įstaigą darbo tikslais privalo apie tai informuoti savo tiesioginį vadovą, nurodyti išvykimo tikslą bei trukmę. Norėdami išvykti ne darbo tikslais – gauti tiesioginio vadovo sutikimą.
45.	Darbuotojai, negalintys laiku atvykti arba visai negalintys atvykti į darbą, apie tai turi informuoti savo tiesioginį vadovą ir nurodyti vėlavimo ar neatvykimo priežastis. Kai neatvykstama į darbą dėl ligos, privaloma pirmąją nedarbingumo dieną apie tai pranešti tiesioginiam vadovui ir darbuotojui, tvarkančiam darbo laiko apskaitą.
46.	Padalinių (kultūrinio ir ūkinio) vadovai privalo teikti asmeniui, atsakingam už darbo laiko apskaitos žiniaraščių pildymą, informaciją apie nesančius darbe darbuotojus. 

VI.	POILSIO LAIKAS

47.	Poilsio laikas – tai įstatymu, šia tvarka arba darbo sutartimi ar kitais teisės aktais reglamentuotas laisvas nuo darbo laikas. Darbuotojams suteikiamos pertraukos pailsėti ir pavalgyti (pietų pertrauka); kasdieninio nepertraukiamojo poilsio tarp darbo dienų (pamainų) trukmė negali būti trumpesnė kaip vienuolika valandų iš eilės; savaitės nepertraukiamasis poilsis turi trukti ne mažiau kaip trisdešimt penkias valandas; kasmetinis poilsio laikas (švenčių dienos, atostogos).
48.	Pertrauka pailsėti ir pavalgyti (pietų pertrauka) suteikiama ne vėliau kaip po penkių valandų darbo. Ši pertrauka negali būti trumpesnė kaip pusė valandos, ji neįskaitoma į darbo laiką. Pertrauką pailsėti ir pavalgyti darbuotojas naudoja savo nuožiūra ir jos metu jis gali palikti darbo vietą.
49.	Darbuotojams, kurie dėl darbo specifikos negali palikti darbo vietos,  suteikiama 30 min. pertrauka pailsėti ir pavalgyti. Darbuotojų pertrauka pailsėti ir pavalgyti suteikiama ne vėliau, kaip po penkių valandų nuo pamainos pradžios ir įskaitoma į darbo laiką.
50.	Kasmetinės atostogos – tai laisvas nuo darbo laikas, kuris suteikiamas darbuotojui pailsėti ir darbingumui susigrąžinti, mokant jam atostoginius.
51.	 Darbo metai, už kuriuos suteikiamos kasmetinės atostogos, prasideda nuo darbuotojo darbo pagal darbo sutartį darbo pradžios.
52.	Kasmetinės atostogos turi būti suteikiamos bent kartą per darbo metus. Atostogos skaičiuojamos darbo dienomis. Švenčių dienos į atostogų trukmę neįskaičiuojamos.
53.	Už pirmuosius darbo metus kasmetinės atostogos paprastai suteikiamos išdirbus bent pusę darbo metams tenkančių darbo dienų skaičiaus. Nesuėjus šešiems nepertraukiamojo darbo mėnesiams, darbuotojų prašymu kasmetinės atostogos suteikiamos Lietuvos Respublikos darbo kodekso nustatytą tvarka.
54.	Kasmetinės atostogos suteikiamos pagal kiekvienų kalendorinių metų ( iki kovo 31d.)  direktoriaus patvirtintą atostogų grafiką. Perkelti kasmetines atostogas galima darbuotojo prašymu arba sutikimu, taip pat kitais įstatymų numatytais atvejais. Kasmetinės atostogos darbuotojams suteikiamos vienodomis sąlygomis šalių susitarimu. Jeigu darbuotojai nesusitaria tarpusavyje ir darbdaviui bei darbuotojams nepavyksta suderinti, susitarti dėl kasmetinių atostogų, darbdavys turi teisę nustatyti kasmetinių atostogų laiką, užtikrindamas tinkamą darbo organizavimą kasmetinių atostogų metu. Jeigu darbuotojas dėl svarbių priežasčių nepanaudojo kasmetinių atostogų arba panaudojo jų dalį, darbuotojo prašymu (ir tik suderinus su įstaigos vadovu) arba sutikimu jos gali būti perkeltos kitam laikui ir pridedamos prie kitų darbo metų kasmetinių atostogų.
55.	Darbuotojo pageidavimu ir direktoriaus sutikimu kasmetinės atostogos gali būti suteikiamos dalimis. Viena iš kasmetinių atostogų dalių (nebūtinai pirma) turi būti ne trumpesnė kaip 10 darbo dienų.
56.	Atšaukti iš kasmetinių atostogų leidžiama tik darbuotojo sutikimu. Nepanaudota kasmetinių atostogų dalis suteikiama įstatymų nustatyta tvarka.
57.	Tikslinės, pailgintos ir papildomos atostogos suteikiamos, pagal Lietuvos Respublikos darbo kodekso nuostatas.
58.	Darbdavys užtikrina darbuotojo teisę po tikslinių atostogų grįžti į tą pačią ar lygiavertę darbo vietą (pareigas) ne mažiaus palankiomis negu buvusios darbo sąlygomis, įskaitant darbo užmokestį, ir naudoti visomis geresnėmis sąlygomis, įskaitant teisę į darbo užmokesčio padidėjimą, į kurias jis būtų turėjęs teisę, jeigu būtų dirbęs.
59.	Mokymosi atostogos suteikiamos KKKC darbuotojams, pateikusiems prašymą ir švietimo įstaigos pažymą apie egzaminų, įskaitų, kitų užsiėmimų datą. 

VII.	ATSAKOMYBĖ UŽ DARBO PAREIGŲ PAŽEIDIMĄ
 
60.	Priežastis nutraukti darbo sutartį gali būti:
60.1.	šiurkštus darbuotojo darbo pareigų pažeidimas;
60.2.	per paskutinius dvylika mėnesių darbuotojo padarytas antras toks pat darbo pareigų pažeidimas.
61.	Šiurkščiu darbo pareigų pažeidimu gali būti laikomas:
61.1.	 neatvykimas į darbą visą darbo dieną be pateisinamos priežasties;
61.2.	 pasirodymas neblaiviam ar apsvaigusiam nuo narkotinių, toksinių ar psichotropinių medžiagų darbo metu darbo vietoje, išskyrus atvejus, kai tokį apsvaigimą sukėlė profesinių pareigų vykdymas;
61.3.	atsisakymas tikrintis sveikatą, kai toks tikrinimas pagal darbo teisės normas privalomas;
61.4.	priekabiavimas dėl lyties ar seksualinis priekabiavimas, diskriminacinio pobūdžio veiksmai ar garbės ir orumo pažeidimas kitų darbuotojų ar trečiųjų asmenų atžvilgiu darbo metu ar darbo vietoje;
61.5.	tyčia padaryta turtinė žala darbdaviui ar bandymas tyčia padaryti jam turtinės žalos;
61.6.	darbo metu ar darbo vietoje padaryta nusikaltimo požymių turinti veika;
61.7.	kiti pažeidimai, kuriais šiurkščiai pažeidžiamos darbuotojo darbo pareigos.
62.	Prieš priimdamas sprendimą nutraukti darbo sutartį, darbdavys privalo pareikalauti darbuotojo rašytinio paaiškinimo, išskyrus atvejus, kai darbuotojas per darbdavio nustatytą protingą laikotarpį šio paaiškinimo nepateikia;
63.	darbo sutartis dėl darbuotojo padaryto antro tokio paties darbo pareigų pažeidimo gali būti nutraukta tik tada, jeigu ir pirmasis pažeidimas buvo nustatytas, darbuotojas turėjo galimybę dėl jo pasiaiškinti ir darbdavys per vieną mėnesį nuo pažeidimo paaiškėjimo dienos darbuotoją įspėjo apie galimą atleidimą už antrą tokį pažeidimą;
64.	sprendimą nutraukti darbo sutartį dėl darbuotojo padaryto pažeidimo darbdavys turi priimti įvertinęs pažeidimo ar pažeidimų sunkumą ir padarinius, padarymo aplinkybes, darbuotojo kaltę, priežastinį ryšį tarp darbuotojo veikos ir atsiradusių padarinių, jo elgesį ir darbo rezultatus iki pažeidimo ar pažeidimų padarymo;
65.	Atleidimas iš darbo turi būti proporcinga pažeidimui ar jų visumai priemonė.

VIII.	DARBUOTOJŲ SKATINIMAS

66.	 Už gerą darbo pareigų vykdymą, iniciatyvų, kokybišką, ilgalaikį ir nepriekaištingą darbą bei kitus darbo rezultatus direktorius gali skatinti darbuotojus: 
66.1.	pareikšti padėką;
66.2.	apdovanoti dovana;
66.3.	skirti priemokas, priedus bei vienkartines išmokas;
66.4.	suteikti darbuotojui papildomą poilsio laiką;
66.5.	 pirmumo teise suteikti galimybę tobulintis; 
67.	 KKKC direktorius gali numatyti ir kitas skatinimo priemones.
68.	Ne daugiau kaip vieną kartą per metus gali būti skiriamos premijos, įvertinus labai gerai darbuotojo praėjusių kalendorinių metų veiklą.
69.	KKKC darbuotojai skatinami darbo santykius reglamentuojančių teisės aktų nustatyta tvarka ir KKKC direktoriaus patvirtintais tarnybinių koeficientų nustatymo bei papildomo apmokėjimo už darbą ir skatinimo nuostatais.

IX.	   DARBUOTOJŲ KASMETINĖS VEIKLOS VERTINIMAS
70.	Darbuotojų kasmetinio veiklos vertinimo tikslas – įvertinti darbuotojų, išskyrus darbininkus, sargus, patalpų valytojus, salių prižiūrėtojus praėjusių kalendorinių metų veiklą pagal nustatytas metines užduotis, siektinus rezultatus ir jų vertinimo rodiklius. 
71.	Kultūros ir meno darbuotojų praėjusių kalendorinių metų veikla vertinama vadovaujantis Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymu patvirtintu valstybės ir savivaldybių įstaigų kultūros ir meno darbuotojų veiklos vertinimo tvarkos aprašu. Kitų darbuotojų praėjusių kalendorinių metų veikla vertinama vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu patvirtintu valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų veiklos vertinimo tvarkos aprašu.
72.	Metinės veiklos užduotys, siektini rezultatai ir jų vertinimo rodikliai darbuotojui turi būti nustatyti kiekvienais metais iki sausio 31 d., o einamais metais priimtam darbuotojui ar grįžusiam iš atostogų vaikui prižiūrėti – per vieną mėnesį nuo priėmimo ar grįžimo į pareigas dienos. Jeigu priėmus į pareigas darbuotoją iki einamųjų kalendorinių metų pabaigos lieka mažiau kaip 6 mėnesiai, tokiam darbuotojui metinės užduotys, siektini rezultatai ir jų vertinimo rodikliai nustatomi kitiems metams iki kitų metų sausio 31 d., o einamiesiems metams siektini rezultatai ir jų vertinimo rodikliai nenustatomi.
73.	Metinės veiklos užduotis, siektinus rezultatus ir jų vertinimo rodiklius darbuotojams nustato ir kasmetinę veiklą vertina tiesioginis jų vadovas.
74.	Darbuotojo veiklos vertinimo procedūrą sudaro:
74.1.	darbuotojo veiklos nagrinėjimas;
74.2.	darbuotojo veiklos įvertinimas;
74.3.	veiklos vertinimo išvados užpildymas.
75.	Darbuotojų metinė veikla gali būti vertinama:
75.1.	labai gerai - darbuotojas įvykdė užduotis ir viršijo kai kuriuos sutartus vertinimo rodiklius;
75.2.	gerai – darbuotojas iš esmės įvykdė užduotis pagal sutartus vertinimo rodiklius;
75.3.	patenkinamai – darbuotojas įvykdė tik kai kurias užduotis pagal sutartus vertinimo rodiklius;
75.4.	nepatenkinamai – darbuotojas neįvykdė užduočių pagal sutartus vertinimo rodiklius.
76.	Įvertinęs darbuotojo praėjusių kalendorinių metų veiklą, tiesioginis vadovas užpildo darbuotojo išvados formą, įrašydamas darbuotojo pasiektų rezultatų, vykdant užduotis, vertinimą ir siūlymus, nurodytus Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymo 14 straipsnyje 10 dalyje.
77.	Tiesioginis vadovas darbuotoją su išvada supažindina pasirašytinai. Darbuotojui atsisakius pasirašyti patvirtinant, kad su šia Išvada susipažino, surašomas aktas, kurį taip pat pasirašo darbo tarybos pirmininkas.

X.	   DARBO ETIKA

78.	Būti teisingais, objektyviais ir neturėti asmeninio išankstinio negatyvaus nusistatymo, priimant sprendimus, užtikrinti savo sprendimų ir motyvų pagrįstumą ir viešumą.
79.	 Atsižvelgti į įstaigos interesus ir pagal galimybes prisidėti prie tikslų įgyvendinimo.
80.	Netoleruoti atvejų, kurie gali būti susiję su korupcija, netvarka, nesąžiningumu,   sukčiavimu ar mėginimu daryti neteisėtą poveikį įstaigai ar įstaigos darbuotojui.
81.	Pagarbiai elgtis su visais įstaigos darbuotojais ir kitais piliečiais, nežeminti įstaigos vardo ir jo nediskredituoti. 
82.	Vykdyti vadovų teisėtus nurodymus, pasiliekant teisę turėti savo nuomonę visais klausimais ir ją taktiškai reikšti.
83.	Saugoti įstaigos turtą. 
84.	Nenaudoti įstaigos vardo ir išteklių privačiam verslui, politinei, religinei veiklai ar asmeniniams poreikiams tenkinti.
85.	Skleisti geriausią patirtį, dalytis ja su kolegomis.
86.	Siekti, kad kolektyve vyrautų savitarpio pasitikėjimo, sutelkto komandinio darbo atmosfera, vengti neigiamų emocijų demonstravimo.
87.	Nesutarimus su kolegomis siekti spręsti aptariant juos tarpusavyje.
88.	Neskleisti konfidencialios informacijos apie įstaigos darbuotojus, įstaigos veiklą, jei tai prieštarauja galiojantiems teisės aktams bei visuotinai priimtinai moralei ir etikai.	          
89.	Visuose padaliniuose turi būti užtikrinama aukšta darbo bei elgesio kultūra, dėmesys darbuotojams, lankytojams bei interesantams, turi būti vengiama nereikalingo triukšmo, pašalinių užsiėmimų, palaikoma dalykinė darbo atmosfera. Darbuotojų apranga turi būti tvarkinga, švari ir neiššaukianti. Lankytojus bei interesantus darbuotojai privalo aptarnauti mandagiai, dalykiškai, suteikti kuo tikslesnę informaciją. 

XI.	   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

90.	Šios taisyklės įsigalioja nuo jų patvirtinimo dienos ir yra privalomos visiems KKKC darbuotojams.
91.	Kitus įstaigos valdymo, finansinės, administravimo veiklos bei kitas darbo organizavimo sritis gali reglamentuoti atskiri dokumentai – tvarkų aprašai, taisyklės, nuostatai ir kt. dokumentai.
92.	Šios taisyklės skelbiamos KKKC internetiniame tinklalapyje.
93.	Darbo tvarkos taisyklės gali būti keičiamos, papildomos keičiantis įstatymams, keičiant įstaigos darbo organizavimą, reorganizuojant KKKC. Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai rengiami, informavus darbuotojų atstovus ir pasikonsultavus su jais.
94.	Su darbo tvarkos taisyklėmis ir jų pakeitimais darbuotojai supažindinami pasirašytinai ir privalo vykdyti jų nurodymus.

                               _______________________________________